Lyhyesti rakentelun ongelmista
Osana ajoneuvojen prosenttilainsäädännön uudistamistyöryhmän (APU) toimintaa MMAF:lta kysyttiin moottoripyörien rakenteluun liittyvistä ongelmista. Teimme asiasta lyhyen kyselyn harrastajien keskuuteen. 
Yleisesti harrastajien keskusteluissa nousee selvästi esiin kaksi lainsäädäntöön liittyvää ongelmaa:
1)	Autoverotuksesta juontuvat moninaiset ongelmat, erityisesti prosenttisääntely ja sen vaihtelevat tulkinnat.
2)	Epäsuhta voimassaolevien pykälien, katsastuskäytäntöjen ja erityisesti poliisien toiminnan välillä.
Ajan ja tilan säästämiseksi tähän dokumenttiin on kirjattu esiin nousseita, työn alla olevien kopterilain ja prosenttisääntelyn uudistuksen ulkopuolella olevia ongelmia. 
Pykälien ja säännöstön ongelmia 
Teknisten määräysten perusteella annettujen sakkojen vaikutus ajokortin hyllyttämiseen (TLL 1103/2004). Mahdollinen teko ja rangaistus (joksi kortin menetys koetaan) eivät ole missään suhteessa toisiinsa. Kuskia voidaan myös rangaista teosta jota hän ei ole tehnyt. Kansalaisella ei ole realistista mahdollisuutta välttää ”tekoa”, tekojen ennustettavuus ja lainmukaisuus on arpapeliä. Yleisen oikeusturvan ja –tajun kannalta erittäin vakava asia johon on saatava muutos.
Jäykkäperien 60 kmt nopeusrajoitus nousi jälleen esiin ja se koetaan harrastajien keskuudessa turhana rajoituksena jota ei noudateta eikä valvota. Asia otettiin esiin myös SMOTOn ohjausgeometriaesityksen yhteydessä. Ongelma koskee laajaa harrastajajoukkoa ja se tulisi saattaa kuntoon siten, että tämä rakenteellinen nopeusrajoitus poistetaan..
Jenkkikomponenttien hyväksyntöjen hyväksyminen. Yksittäisinä kappaleina ja komponentteina voitaisiin esimerkiksi DOT –hyväksytyt vilkut hyväksyä tieliikenteeseen. Tämä ei varsinaisesti ole ongelma, myös E-hyväksyttyjä komponentteja on melko laajasti saatavilla. Mutta onko jotain erityistä syytä uskoa, että Yhdysvalloissa tieliikenteeseen hyväksytyt komponentit olisivat jotenkin turvattomia tai erityisen saastuttavia? 
Triken kypäräpakko puhuttaa harrastajia ja aiheuttaa sekaannuksia. Säännös ja käytäntö on epäselvä. Avoautolla voi ajaa ilman kypärää mutta kolmipyörällä ei, paitsi jos siinä on jotain tiettyjä rakenteita. Ongelma koskee tällä  hetkellä vain hyvin pientä harrastajajoukkoa.
Muutokset ajoneuvoluokkien välillä. Käytännöt vaihtelevat konttoreittain. Säädösten muutostarve ei ole tiedossamme. Nykyistä parempi ohjeistus ja käytäntöjen harmonisointi voi ratkaista ongelman. Harrastajien omavalvonta ja  työn seuranta luotettavien lausuntojen avulla yksi vaihtoehto.
Omavalmisteosien (billet, runko) vaatimustenmukaisuuden osoittaminen. Nykyistä parempi ohjeistus ja käytäntöjen harmonisointi voi ratkaista ongelman. Harrastajien omavalvonta ja työn seuranta luotettavien lausuntojen avulla yksi vaihtoehto.
Paikkaluvun muutos kaksipaikkaisesta yksipaikkaiseksi ja takaisin ei tarvitse muutoskatsastusta. Tämä pitäisi poistaa muutoskatsastuksen pykälistä.
Katsastus- ja valvontakäytännöt
Rekisteriotteiden merkinnöissä, erityisesti paikkaluvussa (2 henkeä) on ollut selviä virheitä. Tämä on johtanut ainakin yhteen sakkoon (joka saatiin nurin) sekä huomautuksiin tien päällä. Paikkaluvun korjaus otteeseen tulisi mahdollistaa ilman (kallista) muutoskatsastusta, kyseessä on harrastajien kannalta viranomaisen virhe joka pitää korjata viranomaistoimenpiteenä.
Kilpien vienti rangaistustoimenpiteenä. Vaikka kilven irrottaminen ja katsastukseen määrääminen ei toimenpiteenä varsinaisesti ole rangaistus niin tätä selvästi käytetään rangaistusmielessä ilman muutoskatsastus tai muuta liikenneturvallisuuteen nojautuvaa tarvetta.
Omavalmisteen rekisteröinti- ja katsastusprosessi on liian monimutkainen. Tämä on työn alla ja toteutetaan osaksi harrastajien oman dokumentoinnin kautta.
Moottoripyörien kanta-ajoneuvotarkastukset koetaan tarpeettomiksi kaikkien osapuolten toimesta. Tarkastuksesta tulisi luopua kokonaan.
Muutoskatsastus koetaan monella tapaa hankalaksi sekä katsastajien että harrastajien toimesta. Myöskään valvova viranomainen (poliisi) ei aina kunnioita muutoskatsastettuja kohteita. Viime aikoina muutoskatsastuksen ohjeistusta on ilmeisesti tarkennettu niin, että samalla tarkastetaan myös muut kuin itse muutoskatsastettava kohde. Tämä johtaa moninaisiin ongelmiin ja asia tullaan ottamaan erikseen esiin.
Rekisteröintikatsastuksessa, yleensä käytetyn moottoripyörän maahantuonnin yhteydessä, puutteellisesti tehdyt rakennemuutosmerkinnät ovat aiheuttaneet ongelmia jälkeenpäin, valitettavan usein vasta useiden omistajanvaihdosten jälkeen. Tämä liittyy läheisesti myös autoverolakiin, prosenttiasetukseen ja identiteettisääntelyyn. Rekisteröintikatsastuksen prosenttimerkintöjen käytäntöä tulisi ohjeistaa nykyistä tarkemmin.
Katsastusten ja poliisien toimien epäyhteensopivuus. Hiljakkoin perustettu kansallinen mp-työryhmä voi ottaa tämän asian esille.
Teknisten määräysten muuttuminen vuosimalleittain kaipaa nykyistä tarkempaa dokumentointia. 
Kiihdytyskäytössä käytettyjen ilokaasulaitteiden kiinnitys ja kuljetus liikenteessä. Suuttimet ja laitteet saa olla kiinni pyörässä, sen sijaan kaasuletkut pitää olla irrotettuna ja irti kytkettyinä liikenteessä ajon aikana. 
Yhteenveto
Kaiken kaikkiaan rakenteluharrastuksen ja –yrittämisen ongelmakenttä kulminoituu autoverolaista johtuvan prosenttisääntelyn ja voimassa olevan kopterilain rajoitusten sekä puutteiden ympärille. Säädöspohjan ongelmat johtavat sekavaan tulkintaan ja valvontakäytäntöihin. APU:n tekemä työ tulee auttamaan kumpaakin osa-aluetta. 
Merkittävimpänä tässä pikakyselyssä esiin nousseena, APU:n työn ulkopuolella olevana ongelmakohtina katsoisin olevan rakentelusakkojen vaikutus ajokorttien hyllytykseen, jäykkäperien 60 kmt rajoitus sekä useat katsastus- ja valvontakäytäntöjen epäkohdat.

Lisätietoja:
Santtu Ahonen
Puhelin: 040-803 1045
Sähköposti: puheenjohtaja@mmaf.fi